Skoro 50% meda u prodaji je lažno! Stručnjak objasnio kako da vas ne prevare: Ne gledajte boju, samo 1 način je siguran
![](https://kuharski-recepti.com/wp-content/uploads/2024/07/60924cf1-63b4-46ea-9e1d-3e850a0a0a64-stanko-rajic-690x480-1-678x381-1-678x381-1.jpeg)
Sve je više falsifikata u prodaji, a kako da prepoznate da ste kupili pravi med, a ne šećernu mješavinu?
Da li je med koji kupujemo u radnjama ili pijacama “pravi”? Kako da prepoznamo da su nam podvalili sam šećer umesto lekovitog nektara, kao što je bio slučaj da je u teglama otkriveno čak 70 odsto šećera? O ovoj temi govorili su za TV Prva Stanko Rajić predsednik Beogradskog udruženja pčelara i Dušanka Milojković Opsenica, profesorka na Ekonomskom fakultetu.
Lažni med preplavio tržište Srbije, da li je zaista tako?
“Jeste tako i što je činjenica u celom svetu. Pojava falsifikata meda je ogromna”, kaže Rajić i dodaje da je izuuzetno teško razlikovati lažni med od pravog samo po boji.
“Čak ni ja koji imam 30 godina pčelarskog uskustva ne mogu ‘na oko’ da odredim da li je med pravi. Postoji nekoliko navodnih načina, ali bez laboratorijske analize teško” i dadaje da princip okretanja tegle kojim se provjerava gustina meda takođe nije mjerodavno.
“To je samo viskozitet. Gustinu neke tečnosti možete postići na razne načine.”
Koliko lažnog meda se prodaje u Srbiji? Profesorka Dušanka Milojković Opsenica kaže da se vrše opsežna ispitivanja i da su podaci zabrinjavajući.
“Otprilike trećina uzoraka je prošla sve kontrole fizičko-hemijskih parametara i kao takva otišla na provjeru autentičnosti, da bi se ispostavilo da blizu polovine tih uzoraka ne odgovara propisima”, objasnila je.
Da li to znači da polovina meda koja se nalazi na tržištu zapravo nije ispravna?
“Nešto ispod polovine, oko 40 odsto. Ranije u nekim periodima je bila i gora situacija, tako da su ovakve akcije neophodne, ove kontrole. Praktičlno ne postoji jednostavna metoda da se otkrije faklsifikovani med, ne može na oasnovu izgleda, boje, neki kažu i da ne postoje dvije identične tegle meda, veliki je prirodni varibijalitet ovog proizvoda”, smatra Milojković.
Jedno od mjerila kvaliteta za mnoge je cijena meda. Bagremov med, tako na primjer, ne može da košta ispod 800 dinara.
“Jedan od načina je i to. Ali, najbolje je kada kupujete meda da postupite kao kad kupujete kajmak. Ako poznajete nekog pčelara, da od njega najbavljate med. Mi u Savezu pčelarskih organizacija imamo stalnih akcija u borbi protiv falsifikata”, kaže Rajić i dodaje da kada uzmete lažni med je sito kao da ste uzeli sam šećer.
“Kad kupite med od tog nekog sirupa, taj lažni, to je isto kao da ste uzeli kilogram šećera i razmutili u toploj vodi, efekat je sličan”, kaže Rajić.
Izvor: novi.ba